Still Alice (Pořád jsem to já): příběh o onemocnění Alzheimerovou chorobou
Neuroložka Lisa Genova vypravuje o Alici, která trpí Alzheimerovou chorobou. Kolik toho vlastně o tomto stavu víme?
Autor článku Stannah
„Co byste dělali, kdybyste ztratili veškerou svou paměť?“ „Still Alice“, Lisa Genova
Obrázky ze zdroje: Newstateman a Howard or Film
Americká herečka Julianne Moore byla oceněna v soutěžích Oscar a Bafty; byl to ohromný úspěch. Herečka se dokonale transformovala do role proslulé profesorky lingvistiky na Columbijské univerzitě, která čelí neočekávané diagnóze. Při návštěvě neurologa je jí diagnostikován raný nástup Alzheimerovy choroby – velmi vzácný genetický stav -; tato choroba zcela změní její život. Má jen 50 let. Zjišťuje, že při přednáškách zapomíná slova, ztrácí orientaci při joggingu ve svém domácím prostředí a má problémy se zapomínáním lidí a schůzek. Společně se svou rodinou Alice bojuje s průběhem této choroby, ale zůstává silná tváří v tvář protivenství, když se snaží vyrovnávat se svými těžkostmi; stále to ještě dokáže. Učí se, jak uchopit každý jednotlivý okamžik a žít tak, aby to stálo za to.
Režisér Richard Glatzer, který přizpůsobil film „Still Alice“ (Pořád jsem to já) pro velkou obrazovku, také trpí progresivní neurodegenerativní chorobou – ALS (amyotrofní laterální skleróza). Tento film nás inspiroval k tomu, abychom se pokusili o zvýšení povědomí o všech degenerativních neurologických onemocněních, tedy například i o Alzheimerově chorobě. Tento příběh je obzvláště dojemný, protože nám ukazuje obtížnost každodenních úkolů, kterým čelí jak pacient, tak i jeho rodina, v rámci pomalu postupujícího stavu.
Sledujeme, jak Alice ztrácí své vzpomínky a jak se potýká se zhoršováním svého stavu; vše je tak děsivě skutečné. Tento příběh však obsahuje také mnoho mylných představ o Alzheimerově chorobě. Co můžeme udělat pro lepší pochopení Alzheimerovy choroby ve všech jejích formách? Být dobře informován a otevřeně o této chorobě mluvit je nejlepším způsobem, jak tento stav správně pochopit a uvědomit si jej.
Co je to Alzheimerova choroba?
„Nemám žádnou kontrolu nad tím, co se mi z minulé doby podaří uchovat a co bude smazáno. S tímto onemocněním se nedá vyjednávat.“ „Still Alice“, Lisa Genova
První věc, kterou si musíme uvědomit, je ta, že Alzheimerova choroba není běžnou součástí stárnutí. Tím se Alzheimerova choroba liší od demence. Měli bychom však říci, že Alzheimerova choroba je jednou z nejběžnějších forem demence (70% všech případů). Způsobuje globální kognitivní zhoršování stavu, poruchy chování a difúzní kortikální atrofii ve spojení s neuronální degenerací. Přestože prevalence je mnohem vyšší u starší populace, považuje se tato choroba také za nejčastější formu demence u osob mladších než 65 let. Nicméně, věková hranice 65 let je založena pouze na sociologických aspektech a v klinické praxi nemá biologický význam.
Alice se potýká s Alzheimerovou chorobou v raném věku, která představuje formu daleko vzácnější než běžnou Alzheimerovou chorobu; tato forma nemoci obvykle zasahuje lidi v jejich vrcholném stádiu života, bez ohledu na to, jak jsou mentálně aktivní. Alzheimerova choroba v raném věku je geneticky podmíněné onemocnění, které obsahuje několik environmentálních faktorů.
Diagnóza Alzheimerovy choroby
„Je to velmi nepohodlné, protože většina lidí nechce přemýšlet o svých pocitech s Alzheimerovou chorobou. Je to děsivé.“ „Still Alice“, Lisa Genova
Včasná a přesná lékařská diagnóza má zásadní význam, neboť může vám nebo vašemu milovanému člověku pomoci naplánovat si budoucnost. Obecně platí, že léky mohou pomoci lidem v dřívějších stadiích Alzheimerovy choroby kontrolovat některé z jejích příznaků, na chvíli. Existují tři typy Alzheimerovy choroby:
Alzheimerova choroba v raném věku:
Může postihnout osoby ve 40. nebo 50. letech věku. Tyto stavy jsou vzácné; v tak nízkém věku je postiženo Alzheimerovou chorobou max. 5% veškeré populace. Alzheimerova choroba v raném věku je spojována s vadami v určité části DNA: u chromozomu 14.
Alzheimerova choroba v pozdním věku:
Může postihnout osoby ve věku 65 let a osoby starší. Může nebo nemusí mít genetickou příčinu. Zatím výzkumníci nenalezli konkrétní gen, který tuto chorobu způsobuje.
Familiární Alzheimerova choroba
„Familiární Alzheimerova choroba“ je taková Alzheimerova choroba, u níž mají lékaři jistotu, že je spojena s geny. V postižených rodinách trpí touto nemocí nejméně dvě generace. Tato forma představuje méně než 1% všech případů Alzheimerovy choroby; většina lidí s Alzheimerovou chorobou v raném věku spadá do této kategorie.
![vyzadejte si kalkulaci zdarma](/wp-content/uploads/sites/8/2019/11/starla-stairlift-guide.png)
Žádejte katalog
Žádejte nyní katalog schodišťových výtahů zdarma
Tak získáte všechny potřebné informace jednoduše přímo k vašim dveřím.
Jaký je rozdíl mezi Alzheimerovou chorobou v raném věku a Alzheimerovou chorobou v pozdním věku?
„Vše, co dělala a prožívala, vše, čím skutečně byla, bylo spojeno s jazykem.“ „Still Alice“, Lisa Genova
Alzheimerova choroba v raném věku, která postihuje pacienty mladší než 65 let, je často popisována jako choroba s odlišnými symptomy ve srovnání s Alzheimerovou chorobou v pozdním věku.
To znamená, že pacienti s časným nástupem Alzheimerovy choroby mají více prominentní fokální kortikální příznaky (například afázie (ztráta řeči), apraxie (ztráta sémantické paměti) a agnosie (ztráta schopnosti rozpoznat objekty a osoby)) ve srovnání s osobami s pozdním nástupem Alzheimerovy choroby. Proto trpí mladší pacienti závažnými poruchami v praktických činnostech a mají tendenci ke značnému poškození kognitivních funkcí; zatímco pacienti s pozdními formami daleko pravděpodobněji ztrácejí svou vizuální paměť a orientaci.
7 fází Alzheimerovy choroby
Při vyšetřování nemoci získáváme poznatky o anatomii, fyziologii a biologii. Při zkoumání osoby s onemocněním získáváme poznatky o životě.“ Still Alice, Lisa Genova.
Různé fáze Alzheimerovy nemoci vždy nespadají do úhledných přihrádek; příznaky se mohou lišit. Zde je jednoduchý a užitečný průvodce, který vám pomůže postarat se o přítele nebo příbuzného, u něhož byla diagnostikována Alzheimerova choroba:
Fáze 1: Běžné vnější chování
V první fázi nebude váš přítel nebo příbuzný vykazovat žádné zřetelné příznaky a Alzheimerova choroba může být odhalena pouze po vyšetření mozku.
Fáze 2: Velmi mírné změny
V této fázi budou příznaky sotva patrné – nebudou mít vliv na schopnost pracovat nebo žít nezávisle; může se však objevit zapomínání slov nebo chybné umísťování předmětů.
Fáze 3: Mírné zhoršení
V této fázi si všimnete, že něco není v pořádku. Symptomy:
- Zapomínání právě přečtených textů;
- Několikeré pokládání stejné otázky;
- Stále více a více plánů na řešení problémů nebo organizování věcí;
- Zapomínání jmen při potkávání lidí.
Fáze 4: Středně závažné zhoršení
V této fázi se objevují další problémy týkající se rozumových schopností a ztráty paměti, jako například:
- Zapomínání vlastních informací o sobě;
- Potíže s uváděním správného data a částky na šeku;
- Zapomínání na aktuální měsíc nebo období;
- Potíže s vařením jídla nebo dokonce s objednáváním v restauraci.
Fáze 5: Závažnější zhoršení
Toto je období, kdy se začínají projevovat první závažnější příznaky:
- Pacient začíná ztrácet přehled o tom, kde je a kolik je hodin;
- Má potíže se zapamatováním své adresy, telefonního čísla; neví, kam chodil do školy;
- Je zmatený při vybírání oblečení.
Fáze 6: Velmi vážný stav
V této fázi je váš přítel nebo váš blízký velmi dezorientovaný a má následující příznaky:
- Rozpoznává tváře, ale zapomíná jména;
- Plete si různé osoby;
- Trpí bludy a představami, například, chce jít do práce, i když už žádnou práci nemá.
Fáze 7: Kritický stav
Konečná fáze degenerativního onemocnění mozku. Všechny základní duševní a fyzické schopnosti, které člověk používal, jsou blokovány, například:
- Sezení a chůze;
- Používání koupelny;
- Jídlo a pití (pacient nemůže říct, že je žíznivý);
V mnoha počátečních stadiích Alzheimerovy choroby mohou být příznaky kontrolovány pomocí léků; může existovat podpora přátel nebo rodinných příslušníků. Někdy samotní pacienti nacházejí způsoby a triky, které jim pomáhají pamatovat si fakta a schůzky. Jako člen rodiny nebo přítel můžete také pomoci svým blízkým pamatovat si fakta a detaily a vyzvat je, aby využívali svou představivost. Mohou být stále ještě schopni vyprávět svůj příběh a předávat svou moudrost mladým generacím. Stále s nimi můžete komunikovat prostřednictvím smyslů; například známe mnoho lidí s Alzheimerovou chorobou, kteří rádi poslouchají hudbu, čtou nebo si prohlížejí staré fotografie. Měli by být obklopeni vším, co jim dává pocit, že jsou spojeni se svou bývalou existencí, aby se co možná nejvíce vyhnuli pocitu dezorientace.
Zdroje:
- Still Alice, Lisa Genova
- Typy Alzheimerovy choroby, WebMD zdravotnické reference;Melinda Ratini (revize)
- Raná a pozdní forma Alzheimerovy choroby: Je to stejný subjekt?, P. Tellechea, N. Pujol, P. Esteve-Belloch, B. Echeveste, M.R. García-Eulate, J. Arbizu, M. Riverol, Španělská společnost neurologů
- Rozdíly mezi ranou a pozdní formou Alzheimerovy choroby v neuropsychologických testech, Francisca Sá,Paula Pinto, Catarina Cunha, Raquel Lemos, Liliana Letra, Mário Simões a Isabel Santana; Klinika pro léčbu demence v University Hospital of Coimbra a Memory Clinic ve Front Neurol. 2012; 3: 81.
- 7 fází Alzheimerovy choroby, WebMD zdravotnická reference,WebMD zdravotnická reference – Neil Lava (revize)